![Zapadni lideri reaguju na Bajdenovo povlačenje iz predsedničke trke](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.07/thumbnail/669d7276a15497eb10009c62.jpg)
Šta posle Bajdenovog povlačenja iz izborne trke?
![Šta posle Bajdenovog povlačenja iz izborne trke?](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.07/thumbnail/669e043e5a89f5ce5e0c1cb6.jpg)
Nakon što je američki predsednik Džozef Bajden povukao iz predsedničke trke i podržao potpredsednicu Kamalu Haris za svog naslednika, demokrate sada moraju da sprovedu promenu u kasnoj fazi izbornog ciklusa.
Nije slučaj bez presedana da aktuelni predsednik ne ide na reizbor, ali sve ono što je specifično za Bajdena, počev od brige za njegovu fizičku i mentalnu sposobnost da obavlja funkciju pa do obima njegove kampanje uvodi SAD na do sada neispitanu teritoriju, navodi "Politiko".
Postavlja se pitanje ko će biti novi kandidat demokrata.
Iako to što je sam Bajden podržao potpredsednicu Kamalu Haris njoj daje veliki podsticaj i vetar u leđa, to još ne znači da je njen izbor siguran, navodi "Politiko".
Demokrate će održati konvenciju u Čikagu od 19. do 22. avgusta, a ono što je trebalo da bude "krunisanje Bajdena" sada postaje otvoreno takmičenje na kojem gotovo 4.700 delegata ima odgovornost da izabere Bajdenovog naslednika, piše AP.
![Zapadni lideri reaguju na Bajdenovo povlačenje iz predsedničke trke](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.07/thumbnail/669d7276a15497eb10009c62.jpg)
Kandidat za predsednika tehnički može postati svako ko dobije najmanje 300, ali ne više od 600 potpisa delegata, a delegati mogu da podrže samo jednog kandidata.
Pošto delegata ima 4.700, to znači da bi broj kandidata mogao da bude 15, ali realno njih će biti mnogo manje, navodi "Politiko".
Delegati na konvencijama tradicionalno glasaju za kandidata koji je dobio primarne izbore ili kokuse u njihovim državama.
Bajden je dobio podršku najmanje 3.896 delegata, a iako sadašnja pravila stranke mu ne dozvoljavaju da ih preusmeri drugom kandidatu, njegova podrška Harisovoj nesumnjivo će imati uticaja.
Kako pokazuju anketa AP-a i Centra za istraživanje javnog mnjenja NORC, oko 85 odsto demokrata smatra da bi Haris bila dobra na mestu predsednika, a tako misli i 30 odsto ispitanih građana.
Njen izbor bio bi opravdan i u finansijskom smislu, jer pravila nalažu da Haris može da potroši novac iz kampanje namenjene Bajdenu, a sredstva iznose oko 91 milion dolara, prema poslednjem izveštaju iz juna, navodi Glas Amerike.
Da ne bi postupila po automatizmu i izabrala Harisovu, Demokratska stranka bi mogla da održi otvorenu konvenciju i odabere nekog od više kandidata.
Tu su guverner Kalifornije Gevin Njusom, guverner Pensilvanije Džoš Šapiro i guvernerka Mičigena Grečen Vitmer.
Demokrate moraju da odluče i ko bi bio kandidat za potpredsednika, a to bi opet moglo da izazove podele u stranci.
Poslednji predsednik koji je odustao od kandidature za reizbor bio je Lindon Džonson, čije je širenje Vijetnamskog rata 1960-ih podelilo Demokratsku stranku, ali je on tu odluku saopštio u martu 1968. godine, osam meseci pre izbora.