![Amerika i dalje gomila dugove: Deficit premašio 1,1 bilion dolara za samo šest meseci](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.04/thumbnail/6617db8a6814d566b10635dc.jpg)
Evropska komisija: Sedam evropskih država ne ispunjava kriterijume EU po pitanju budžetskog deficita
![Evropska komisija: Sedam evropskih država ne ispunjava kriterijume EU po pitanju budžetskog deficita](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.06/thumbnail/6672d91527b9cae0170f2685.jpg)
Sedam evropskih zemalja, uključujući i Francusku, ne ispunjava kriterijume EU po pitanju budžetskog deficita, objavila je danas Evropska komisija.
Pored Francuske, to su i Belgija, Italija, Mađarska, Malta, Poljska i Slovačka. EK je objavila "Prolećni paket evropskog semestra" koji pruža smernice za unapređenje konkurentnosti i otpornosti EU i održavanje zdravih javnih finansija.
Komisija je pripremila Izveštaj za 12 država članica kako bi procenila njihovu usklađenost sa kriterijumom deficita iz Ugovora o funkcionisanju EU (TFEU) i to su Belgija, Češka, Estonija, Španija, Francuska, Italija, Mađarska, Malta, Poljska, Slovenija, Slovačka i Finska.
U ovoj proceni, EK uzima u obzir relevantne faktore koje su iznele države članice u slučaju da je njihov odnos javnog duga prema BDP-u ispod 60 odsto BDP-a ili je procenjeno da je njihov deficit "blizu" referentne vrednosti od tri odsto ili "privremen".
U svetlu procene sadržane u izveštaju, otvaranje postupka za prekomerni deficit opravdan je za sedam država članica: Belgiju, Francusku, Italiju, Mađarsku, Maltu, Poljsku i Slovačku.
Izveštaj iz člana 126(3) je samo prvi korak u otvaranju procedure za prekomerni deficit.
U svetlu ove procene, i nakon razmatranja mišljenja Ekonomskog i finansijskog komiteta, EK namerava da predloži Savetu da otvori procedure za prekomerni deficit za pomenute države članice u julu 2024.
U okviru paketa Jesenjeg evropskog semestra, EK će predložiti Savetu preporuke da se prekine situacija sa prekomernim deficitom.
"Prolećni paket evropskog semestra" pruža smernice za unapređenje konkurentnosti i otpornosti EU i održavanje zdravih javnih finansija. Novi okvir ekonomskog upravljanja čini 2024. godinom tranzicije za koordinaciju fiskalne politike u EU.
Smernice i odluke fiskalne politike u okviru novog okvira sadržane u "Prolećnom paketu" imaju za cilj jačanje održivosti duga država članica i promovisanje održivog i inkluzivnog rasta u svim državama članicama.
Prema novim pravilima, države članice će pripremiti srednjoročne planove u kojima će se utvrditi putevi njihove potrošnje i prioritetne reforme i investicije.
Preporuke uključene u "Prolećni paket" pružaju snažnu osnovu za reformske i investicione obaveze koje države članice moraju postaviti u ovim planovima.
Države članice treba da sprovode opreznu fiskalnu politiku tako što će obezbediti da rast neto rashoda u 2025. godini i kasnije bude u skladu sa zahtevima fiskalnog prilagođavanja u okviru novog okvira upravljanja.
Konkretno, to znači da bi države članice sa javnim dugom iznad 60 odsto BDP-a ili deficitom iznad tri odsto BDP-a trebalo da obezbede da rast neto rashoda bude ograničen na stopu koja čini odnos državnog duga prema BDP-u na verovatan pad u srednjem roku, dok deficit opšte države dovede na ispod tri odsto i zadrži ga ispod ove referentne vrednosti u srednjem roku.