![Spoljna obaveštajna služba Rusije upozorava: Posle Fica na spisku Orban i Vučić](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.05/thumbnail/664da87f4a158c9d3a056ab2.jpg)
Knjiga "Obaveštajne službe": Intrige u bezbednosnoj nauci
![Knjiga "Obaveštajne službe": Intrige u bezbednosnoj nauci](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.05/thumbnail/6650641464eabffe7e06790c.jpg)
Udžbenik "Obaveštajne službe" grupe autora – prof. dr Marka Parezanovića, prof. dr Relje Željskog i prof. dr Ljubomira Stajića – iako namenjen studentima i nastao kao rezultat realizacije nastave iz istoimenog predmeta na osnovnim studijama iz programa Pravo, bezbednost i unutrašnji poslovi na Pravnom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu, idealno je štivo za svakog ko želi da objektivno, kritički i konstruktivno preispita postojeća saznanja o atraktivnoj naučnoj temi kao što je spoznaja uloge i značaja obaveštajnih službi.
Uz poštovanje kriterijuma tajnosti, ova knjiga nudi uvid u jednu od najvećih nepoznanica i najintrigantnijih tema u bezbednosnoj nauci – osobenosti, načini organizovanja i funkcionisanja, konkretni zadaci i programska orijentacija, ideološko-politička pozadina, kadrovski potencijali, rukovodno-upravljačka dinamika i specifična sredstva i metode koje obaveštajne službe koriste u svakodnevnom radu, piše list "Pečat".
Tokom višedecenijskog rada operativci kroz teoriju i praksu dolaze do većeg obima informacija, ali zbog obaveza čuvanja tajni, navodi se u uvodnom delu, bilo je moguće prezentovati samo manji deo znanja o radu obaveštajnih službi.
Međutim, upravo to iskustvo je omogućilo da se izvrši pouzdana selekcija javno dostupnih izvora podataka, od stručne literature do medijskih izveštaja, koji su, uz stavove, komentare i viđenja autora, rezultirali verodostojnim i u svakodnevnoj praksi proverenim štivom.
Predmet "Obaveštajne službe" u ovom udžbeniku sagledan je iz tri aspekta. Prvi je naučno-teorijski i praktični aspekt, drugi organizaciono-funkcionalni sa posebnim osvrtom na snage, sredstva i taktiku rada, a treći se odnosi na rukovođenje obaveštajnim službama i načine i oblike njihove demokratske kontrole.
Anatomija jednog slučaja
Kako bi se stekao uvid o tome šta se sve može saznati u ovom vrednom izdanju, navodimo jedan segment iz udžbenika "Obaveštajne službe".
Direktor hrvatske Sigurnosno-obaveštajne agencije Daniel Markić septembra 2022. u intervjuu estonskim medijima, pod naslovom "Šef hrvatske obaveštajne službe: Izjave srpskih političara izazivaju zabrinutost", između ostalog, izneoosi stavove da su "nakon ruske invazije na Ukrajinu, nestale i crvene linije u komunikaciji između Srbije i Hrvatske, te da agresivnije ponašanje Srbije zabrinjava Hrvate", da bi "Rusija mogla da iskoristi naš region za stvaranje 'proksi' sukoba", a odmah zatim u taj kontekst uklapa i tezu da "Rusija ima snažno uporište u Srbiji i tamo razvija veoma posebne odnose. Rusija, takođe razvija i veoma posebne odnose sa Republikom Srpskom u Bosni i Hercegovini".
Potom je napravio paralelu između nastupa Rusije prema Ukrajini s postupanjem Srbije prema Hrvatskoj 1991. godine, jasno optužujući našu zemlju da je tada izvršila agresiju, što sve skupa zvanični Zagreb nagoni da i u aktuelnim okolnostima "mora biti na oprezu", nedvosmisleno insinuirajući da bi Srbija navodno mogla pristupiti destabilizaciji bezbednosti regiona.
![Spoljna obaveštajna služba Rusije upozorava: Posle Fica na spisku Orban i Vučić](https://cdns.russiatoday.com/srbmedia/images/2024.05/thumbnail/664da87f4a158c9d3a056ab2.jpg)
Pri tome je na više mesta ponovio teze prema kojima je Srbija isključivo odgovorna za sukobe vođene na tlu Hrvatske tokom devedesetih godina. Iako je u pomenutom intervjuu, koji je prenet i na zvaničnoj internet-prezentaciji SOA, apostrofirao "težnju Hrvatske za normalnim i lakim odnosima sa Srbijom", Markić je, primera radi, početkom marta 2023, u funkciji na kojoj se nalazi imao zvanični susret sa "predsednikom vlade" tzv. Kosova Aljbinom Kurtijem, u čijoj pratnji je bio i "direktor" tzv. Kosovske obaveštajne agencije Petrit Ajeti. Ovaj, najblaže rečeno, i po više osnova, atipičan sastanak, takođe je bio propraćen u regionalnim medijima, kao i objavom sa zajedničkim fotografijama na zvaničnom sajtu SOA.